Elena Lupșan

S-a născut pe 16 noiembrie 1949, la Goruni, județul Constanţa. Studii: Liceul Pedagogic (1965-1970) În perioada 1970-2020 cadru didactic în învățământul preuniversitar de stat (gradul didactic I); în anii 2020-2022 în învățământul particular Grădinița „Buna Vestire” a Patriarhiei Românecoordonator educațional; ora de lectură Grădinița „Buna Vestire”. Membru U.S.R-Filiala Literatura pentru Copii și Tineret (2018). Debut literar: Creaţia lumii în povestiri biblice și legende folclorice, Bucureşti, 2008. A colaborat la următoarele publicații: Revista Metafora, anul XXVIII Nr.1 (88), poezie: ”Întâmplare implicare”; Contraste literare Nr.8/ 2018 poezii: ”Iarna”, “Fulgi de nea”, “Săniuța”; Flacăra lui Adrian Păunescu Nr.13 (891) 5-11 aprilie 2019 proză: ”MartieMart”; Flacăra lui Adrian Păunescu Nr.19 (897) 24-30 mai 2019, proză: ”Mai-Florar”;

Flacăra lui Adrian Păunescu Nr.17 (895) 10-16 mai 2019, proză: ”Era vărsător-Era Nouă” (fragment). Volume publicate – poezie: Învaţă cu Tangram (coautor), 2006; Lumea ta (carte de poezii și de colorat pentru copii), 2014; Poeziile copilăriei, 2016; Basme, Povești Și Povestiri rimate pentru copii, 2017; Întâmplări în dicționar – versuri pentru copii, 2019; O călătorie în Calea Lactee, 2020. Volume publicate – proză: Creaţia lumii în povestiri biblice şi legende folclorice, 2008; Horoscopul, Calea vieţii, 2010; Apocalipsa, 2012; Teorii. Supoziţii. Preziceri. Profeţii – Carte electronica, 2011; Apocalipsa cuantică. Universul holograf – Carte electronică, 2012; Povestea anotimpurilor/ Povestirile lunilor anului, 2014; Necuvăntătoarele povestiri pentru copii, 2014; Nevorbitoarele povestiri pentru copii, 2015 în format electronic şi tipărit; Jurnal între două lumi, 2016; Culegere de Povești și Povestiri cu Ilustrații pentru Copii, 2004.

Elena Lupșan Antologii colective: Folclorul în activitățile cu preșcolarii/antologie de bune practici (coautor), 2017; Antologie literară/ Scriitori români uniți în cuget și simțiri la Centenarul Marii Uniri (100 de ani de la Marea Unire), 2018. Membru al comunităţii Cadrelor Didactice din România din data de 19.11.2012 (84 de materiale publicate pe didactic.ro). Activități de voluntariat cu Biblioteca Metropolitană – Filiala Nicolae Bălcescu/ sector 4; Filiala Ienăchiță Văcărescu/ București/ sector 4. Membru în Clubul de Literatură pentru Copii și Tineret: “Clipe Albastre” al USR (legitimație nr.5/2016) Interviuri cu personalități culturale și spirituale – Elena Lupșan/ 2013 Interviu portet de autor ”Mihail Grămescu”, Radio Shalom România, realizator Camelia Pantazi Tudor 1.09.2021

Țara mea

De privești pe harta lumii,

Vei vedea un punctuleț.

Între Nord, Dunăre, și mare,

România neclintită

Stă la poale de Carpați.

E maica noastră România,

Ce ne-a dat un plai și-un grai

Și cartea și unealta,

Credința, dragostea și dorul…

Noi te iubim, dorindu-ne să fi i

O mamă dreaptă mulților tăi fi i!

Împăratul An

Eu sunt Împăratul An,

Însuși timpul l-am ascuns

În taina lor, a Feciorilor,

Haideți, deci să-i ascultăm!

Ianuarie (Caliandru/Gerar)

Eu sunt luna lui Gerar

Prima lună-n calendar,

Pufăi: ger, zăpadă, vântul,

Iarna a cuprins pământul.

Februarie (Făurar)

Meșter Faur mi se spune,

Frigul crește tot mereu,

Țină iarna cât o țină

Soarele e printre noi.

Martie (Mart)

Martie e, așadar

Prima luna-n calendar

Ce vestește-n toată țara

Mult dorita primăvară!.

Aprilie (April)

Prier sau luna lui april

Cu căldură și cu soare,

Aduc păsări călătoare

Și parfum de fl ori în fl oare.

Mai (Florar)

Mi se spune și Florar,

Pomii-s toți în fl oare iar,

Răsărit-au mândre fl ori,

Iar prin zări se văd cocori.

Iunie (Cireșar)

Mi se spune Cireșar

Cu coșul de cireșe-n dar,

Iunie ne scaldă-n soare,

Vine iar vacanța mare.

Iulie (Cuptor)

Cuptor cu zile ce iau foc

Iulie-n vară ocupă loc.

Vă trimit la munte, mare

Ca să vă cunoașteți țara!.

August (Gustar)

August-Gustar e în popor,

Vin cu fructe și legume!

Grâne multe în hambare,

Timp de plaje și plimbare.

Septembrie (Răpciune)

Septembrie sau Răpciune

Sună trâmbița în lume,

Vine toamna cea bogată

Iar copiii încep școala.

Octombrie (Brumărel)

Brumărel rebel, sufl ă rece

Pe unde merge, pârlește;

Holdele sunt în hambare,

Bruma cade pe ogoare.

Noiembrie (Brumarul)

În noiembrie ninge, plouă?

Câte-un pic din amândouă,

Vântu-așteaptă –ntr-o clepsidră

Poarta iernii s-o deschidă.

Decembrie (Undrea)

Deschizător de anotimp

Dar închizător de an,

Cu Decembrie, știi bine,

Iarna sălășuie la tine.

Ghemul vremii se-nvărtește

Nici-o clipă nu se oprește,

Fie ploaie, fi e soare,

Așa-i, Anu-n perindare.

Mama lui Ștefan cel Mare

Originea acestei legende istorice

se afl ă în ”O samă de cuvinte”,

scrierea cronicarului român Ion

Neculce.

Toți citim ce-a scris Neculce

În ”O samă de cuvinte”,

Despre Ștefan domnul

Sfânt,

Ce nu și-a dat odihnă pe

pământ,

Pânʼce Moldova

întregime

De cetăți și mănăstiri

la rând,

O închise dinspre

tătărime.

Cum oare-i posibil

Să nu îl cunoști

Când buciume sună

În văi și pe plai

Și oastea s-adună

Călare pe cai

Pe steaguri simboluri

de bouri?

Pe-atuncea ei se luptau,

Țara să-și apere de

dușmani.

Patruzeci de

biruințe lui Ștefan

Soarta-i hărăzise,

Dar într-o zi potrivnică

Oastea-i fu învinsă

la Războieni(1476).

De trupele turcești

(Mohamed II).

Acolo departe spre

soare răsare,

Mica lui oștire

și întreaga țară

Răzlețită, hăituită

De-ai vremii cotropitori,

Din nord, sud și

sud-vest,

Grumazul și-a-ntins

spre pierzare…

Slăvitul Domn Ștefan,

Rănit și la aman

La cetatea Neamțului

Vine și găzduire cere;

Dar Elena mamă, de pe muri

îi zice:

-Dacă tu ești Ștefan cu

adevărat,

Apoi tu aice, fără biruință

Nu poți ca să intri cu a mea

voință!

Fărʼsă-mbrățișeze

a lui mumă, soție

Și de bine pre fi ul său să

cuvinteze,

Înțeleptul Ștefan sie-și

murmură:

-Nimeni, nu va deschide

Moldovei un mormânt!

Înc-o dată pre oșteni

merge și-i adună…

Apoi, Ștefan cel Mare

așa le cuvântează:

-Și-n luptă, tot în luptă,

I-am doborât, lovindu-i,

În patruzeci de ani!

Dușmani vecini, păgâni

Și chiar frați creștini,

Lacomi, vicleni, sălbatici

Precum un cârd de corbi.

Ș-acum când Mohamed

Din mândrul Răsărit și-a

Azvârlit hangerul,

Noi vom oprim cu pieptul

Furtuna păgânească,

Căci n-are el, sărmanul,

Așa de largă mână,

Să poată-n ea cuprinde

O patrie română!…

În lupte s-au avântat,

Sânge mult ei au vărsat,

Turcii toți i-au alungat!.

-Și mândri vom fi veșnic

Ferind de-a sale valuri

Amvona creștinească!

Doina Bârcă

Contents