BRICS - alternativa în fața coaliției SUA - Europa

Motto:

„Este încurajator să vedem entuziasmul și creșterea în interes a țărilor în curs de dezvoltare de aderare la mecanismul BRICS. Extinderea BRICS să ne facă mai înțelepți pentru ca sistemul nostru de guvernare să fie echitabil, mai egal și să reprezinte justiția în lume”.

Xi Jiping, Cuvântare la a 15-a reuniune la nivel înalt, Johannesburg, 22-24 aug. 2023

La încheierea lucrărilor, cele cinci state fondatoare BRICS, au luat act de dorința de integrare a șase noi state: Argentina, Egipt, Etiopia, Iran, EAU și Arabia Saudită, aderare care vă intra în vigoare în ian. 2024. Sunt în așteptare încă 40 de state care și-au exprimat intenția de a adera la BRICS, dintre care menționam: Maroc, Tunisia, Indonezia, iar potrivit economistului Jim O’Neil de la Banca de Investiții Goldman Sachs, părintele acronimului BRICS (2011), nu peste mult timp vor adera la acest organism: Turcia, Mexic și chiar Coreea de Sud.

Care sunt obiectivele BRICS – Extins?

Sistemul BRICS caută să-și întărească puterea printr-un proces de unire a resurselor naturale și competențele, realizând o colaborare regulată între ele, în vederea rezistării în fața leadership-ului occidental care, deși este minat de probleme interne grave, totuși sub umbrela unchiului SAM și a NATO luptă din răsputeri pentru a-și menține poziția hegemonică la nivel planetar.

Aderarea țărilor africane, din Orientul Mijlociu Extins și din America Latină, conferă acestui „club diplomatic” anvergură globală cu o reprezentare pe diferite continente.

Sistemul BRICS, este și o platformă de dialog și cooperare care dorește să promoveze: pacea, concilierea, dezvoltarea durabilă, securitatea, exercitând în mod colectiv o presiune constantă în organizații internaționale în favoarea țărilor emergente sau a țărilor în curs de dezvoltare.

Întâlnirile la nivel înalt a țărilor BRICS, au propus de fiecare dată, restaurarea încrederii în piețe, deoarece volatilitatea excesivă a capitalurilor și piețelor de materii prime destabilizează economiile țărilor emergente.

Drept urmare, ar fi necesară o reformă profundă a sistemului monetar și financiar internațional în vederea susținerii dezvoltării economiei mondiale.

Și la „summit-ul” de la Johannesburg, ca de altfel la celelalte reuniuni BRICS, s-a evocat nevoia elaborării unei politici comune în vederea reducerii importanței SUA și a Europei în organizații internaționale și o diminuare a influenței și dominației dolarului în tranzacțiile internaționale.

Comerțul, dezvoltarea, serviciile și investițiile durabile ar trebui orientate în direcția folosirii propriilor monezi pentru a reduce dependența de dolar, riscurile și fluctuațiile devizelor internaționale, cât și cheltuielile comerciale. Totodată, întâlnirile la nivel înalt ale BRICS, caută să dezvolte o viziune clară și ambițioasă a dezvoltării lor pe baza a cinci cuvinte cheie: suveranitate, drept internațional, stabilitate, securitate, creștere.

Chiar dacă sistemul BRICS nu are încă influența G-7, G-20, totuși și-a căpătat un loc important pe scena internațională, în ciuda opozițiilor politice și economice care mai există în interior, îndeosebi datorită acțiunii guvernului chinez de a se erija în purtătorul de cuvânt al grupului. De asemenea, China este suspectată de un joc dublu, fiind interesată în crearea unui G-2, care-i conferă statutul de co-gestionar alături de SUA a ordinii mondiale.

Sunt și unele divergențe de ordin politic: China-India (marcate de războiul încheiat în 1962 cu înfrângerea Indiei, pacea dintre cele două țări nu a fost definitivă, rămânând în dispută frontiera tibetană). Nici între China și Rusia nu sunt mai puțin contondente: fluviul Amur suscita periodic conflicte, cel puțin de ordin verbal, iar China contesta tot mai deschis valorile democratice din Rusia, iar în privința invaziei Ucrainei, poziția chineză a fost evazivă, în ciuda declarațiilor de „dragoste eternă” făcute de președintele XI și a intereselor comerciale existente între cele două țări.

Tot în acest cadru se înscriu și nemulțumirile Braziliei și Indiei, care așteaptă un sprijin mai solid din partea Chinei și Rusiei pentru a deveni membre permanente ale Consiliului de Securitate ONU.

În ciuda acestor divergențe și prejudecăți firești, extinderea BRICS vă constitui un grup de țări care are drept obiectiv, exercitarea de presiuni politice, economice și militare de prim ordin, care vor inclina raportul de forță în lumea de azi și de mâine, de care trebuie să se țină seama.

Potrivit prof.univ. de științe politice, Laurence Daziano: „Acest nou „club” vizează să fie o viziune alternativă mondială pe plan economic, politic și societar.

Obiectivul BRICS este clar, și anume, de a crea un grup puternic pe scena mondială ca o contrapondere la actuala ordine mondială și o altă alternativă valorilor americane și europene. „Extinderea BRICS oferă statelor fondatoare o implantare în regiuni strategice: Maghreb, Orientul Mijlociu, America Latină, aflate într-un amplu proces de reconstrucție și dezvoltare durabilă, care au nevoie de capitalul chinez și al altor state membre.

Ce modificări de ordin geopolitic, geostrategic, geoeconomic și militar, aduce primul val al extinderii BRICS?

Pentru moment să ne aplecăm asupra caracteristicilor economice și de geografie sacră a țărilor BRICS, evidențiate într-un studiu al Băncii Mondiale și International Institute Of Security Studies (IISS) din 2011:

PIB-ul în dolari americani:

China                          7.314.432.078.359 cu o creștere anuală de 9,3 %

Rusia                          1.899.086.233.311 cu o creștere anuală de 4,3%

India                            1.872.845.406.804 cu o creștere anuală de 6,3%

Brazilia                        2.476.652.189.879 cu o creștere anuală de 2,7%

Africa de Sud              401.802.218.556 cu o creștere anuală de 3,5%

Populație – suprafață

China                          1.344.130.000 locuitori și o suprafață de 9.600.000 kmp

Rusia                          142.960.100 locuitori și o suprafață de 17.098.240 kmp

India                            1.221.156.319 locuitori și o suprafață de 3.287.260 kmp

Brazilia                        198.556.619 locuitori și o suprafață de 8.514.880 kmp

Africa de Sud              50.586.757  locuitori și o suprafață de 1.219.090 kmp

Cheltuieli militare

China                          90,221 mld$

Rusia                          51,594 mld$

India                            36,115 mld$

Brazilia                        36,882mld$

Africa de Sud              5,291 mld$

Banca  Mondială a reactualizat cifrele, astfel că în 2022 situația se prezenta astfel: BRICS deține 26% din PIB-ul mondial, iar după extinderea din 2024 va atinge 40% și 50% din populația Terrei.

Conform Financial Times, evoluția clasamentului celor 500, cele mai puternice firme din lume, s-a schimbat din 2002, când doar 7 companii aparțineau țărilor BRICS, restul occidentului.

În 2012, același clasament indică o schimbare semnificativă ,61 de firme sunt de „naționalitate” BRICS (22 chineze; 12 braziliene; 12 indiene; 10 ruse și 5 ale Africii de Sud).

Este interesant că țările BRICS au făcut proba rezilienței în fața crizei economice mondiale care a afectat țările din Nord, azi 4 din cele 5 state fondatoare BRICS sunt în top 10 ai PIB-ului lumii:

-SUA                           15.065 mld$

-China                         6.988 mld$

-Japonia                      5.855 mld$

-Germania                   3.629 mld$

-Franța                        2.808 mld$

-Brazilia                       2.518 mld$

-Italia                           2.246 mld$

-Marea Britanie           2.481 mld$

-Rusia                         1.885 mld$

-India                           1.843 mld$

Extinderea BRICS în 2024, ar integra trei țări cu resurse petroliere și gazefiere foarte bogate: Arabia Saudită, Iran, EAU, iar cu aderarea Argentinei, care este cel mai mare producător de litiu la nivel mondial și care își propune că în 2025 să atingă 200.000 t, atât de necesar noilor tehnologii și IA, va contribui alături de China și RUSIA la deținerea de către BRICS a monopolului acestui produs la nivel planetar.

Aceste elemente de analiză indică o realitate și anume că, BRICS devine coșmarul Occidentului decadent captiv curentului ideologic neo-marxist al progresiștilor globaliști, ceea ce a impus SUA să depună eforturi stăruitoare și să lanseze noi promisiuni de alianță și cooperare în direcția Braziliei, Indiei și Africii de Sud, pentru a menține „relații solide” cu acestea, dar urmărind de fapt producerea de fisuri în grupul BRICS.

Situația devine complicată dat fiind sentimentele anti-americane și anti-europene ce se manifestă deschis și ferm în organizații regionale, internaționale și au fost reafirmate și la reuniunea de la Johannesburg.

Pe lângă beneficiile de ordin economico-comerciale care vor rezulta dintr-un BRICS-PLUS, putem menționa și crearea unei platforme politice proprii ale membrilor în diverse țări din Africa, astfel: Forum China – Africa (FOCAC); Forum India – Africa; și Programul Techno – Economic – Approach for India  Movement (TEAM 9) care regrupează 9 țări africane francofone; Brazilia – Africa prin intermediul Forumului Africa-America de Sud și a Comitetului Țărilor Africane de Limba Portugheză (CPLP).

Rusia și-a revizuit strategia de penetrare economică și politică în Africa începând cu vizita președintelui Medvedev din 2009 efectuată în: Egipt, Nigeria, Namibia, Angola, însoțit de importante delegații de oameni de afaceri.

Ultimele evenimente din Niger, Mali, Burkina Faso, Gabon, evidențiază locul important și rolul Rusiei în controlul și modelarea evoluțiilor politico-militare care au alungat grupurile militare operaționale americane și franceze ce aveau drept misiune protejarea investițiilor firmelor ce exploatau zăcămintele naturale ale acestor țări.

Fondul de dezvoltare China – Africa, care inițial era stabilit la Johannesburg, dispune acum de birouri de reprezentare în: Etiopia, Ghana, Mozambic.

Războiul „rece” al monedelor?

Ar putea BRICS ca în următorii ani să ajungă să detroneze dolarul american în tranzacțiile internaționale și să se doteze cu propria monedă?

Potrivit lui Laurence Daziano: „60% din schimburile comerciale mondiale se fac în dolari, țările BRICS fiind departe de a putea crea o monedă comună și mai puțin să adopte yuanul. Cât privește lansarea unei criptomonede comune, aceasta nu este decât un anunț simbolic și nimic mai mult”. Așa să fie?!

În 2015, așa cum s-a propus la summit-ul de la Durban, BRICS a înființat New Developement Bank (NDB) cu sediul la Shanghai, capitala economică a Chinei, având drept capital de pornire 100 mld $ (41mld China;18 mld Rusia, India și Brazilia; 5 mld $ Africa de Sud), ale cărei finanțări au fost orientate cu precădere spre proiecte de dezvoltare durabilă și infrastructura critică în țări din Africa  și Asia. Din martie 2023, banca este condusă de către Dilma Rousseff, ex președinta Braziliei.

Ca o consecință imediată a lansării băncii și proiectelor de finanțare, s-a declanșat o adevărată competiție între porturile africane pentru modernizarea infrastructurii în vederea creșterii volumului de mărfuri ce proveneau din alte porturi africane: Maputo (Mozambic); Dar es Salaam (Tanzania); Mombasa (Kenya); Walis Bay (Namibia); Dubai (EAU) pentru a fi redirectionate spre țări din Africa de Est.

În paralel și transportul aerian de pasageri și mărfuri a cunoscut o creștere semnificativă: Kenya Airlines, Etiopian Airways devenind concurente cu South African Airways.

De asemenea țările BRICS au investit și în alte companii aeriene din Africa, dar și în alte medii de afaceri în Ghana și Nigeria.

Să nu uităm că marele proiect de infrastructură critică derulat de China sub denumirea „Noul Drum al Mătăsii” are drept parteneri atât din Asia, dar și din Europa, asigurând o legătură sigură comercială pe calea ferată și maritim, între Asia – Pacific – India, Asia Centrală, Rusia și Europa având cap de linie în porturile din Marea Britanie.

Ultimele date statistice ce au intervenit de la analiza Băncii Mondiale, evidențiază evoluții pozitive atât în ceea ce privește creșterea PIB-ului țărilor BRICS, a alocărilor bugetare pentru înarmare, cât și o creștere semnificativă demografică înregistrată de India.

Poate deveni BRICS – PLUS o putere globală?

Globalizarea a îmbogățit și rafinat noțiunea de putere, care nu încetează să-și schimbe fața și noilor forme ale războiului: informațional, economic, electronic, climatic, al monedelor, asimetric sau hibrid etc. apărând noi forme de putere care se referă la: cea culturală (soft power), cunoaștere (economică), care sunt pârghii ce asigură cheia succesului strategiei de putere a statului.

Global Firepower, care determină puterea militară, folosește un indice care cuprinde 50 de indicatori variabili relativ la domenii diferite: alocări bugetare pentru armată; număr de soldați și echipamente militare; stabilitate economică și politică; resurse naturale, ceea ce plasează SUA pe locul întâi, China pe locul doi cu 2 milioane de soldați, iar Rusia pe locul trei cu 850.000 militari activi.

Astăzi trăsătura majoră a puterii militare este dată de arsenalul militar nuclear de care dispune un stat, ori deținătorii legali și ilegali de arme nucleare s-au înmulțit în ultima perioadă și tind să crească în viitor odată cu folosirea noilor tehnologii și IA pentru producerea de arme inteligente.

Teritoriul, adică suprafața spațiului geografic care este subiect al acțiunii politice, la fel ca și teritoriile de peste mări, contribuie și ele la consolidarea puterii îndeosebi pe plan maritim.

Nu în ultimul rând, posesia și controlul resurselor naturale, alături de factorul demografic, sunt componente importante ale puterii.

Puterea culturală și educația reprezintă noile pârghii ale puterii soft-power. Declarația UNESCO din 1982 (Mexic) subliniază: „Cultura este un ansamblu de trăsături distincte, spirituale și materiale, intelectuale și afective, care caracterizează o societate și un grup social. Ea înglobează, în afară de arte și litere, modul de viață, drepturile fundamentale ale ființei umane, sistemul de valori, credințele”.

În zilele noastre Cruciada neo-marxiștilor globaliști atacă direct rădăcinile identitare ale popoarelor, valorile lor spirituale și culturale, tradițiile și credințele, și impun o nouă filosofie de viață care se bazează pe transumanism, transgendrism, căsătoriile gay, legalizarea consumului de droguri, crearea de popoare metise în urma valului de migranți aduși prin fundațiile Soros din Africa, Orientul Mijlociu, Asia pe continentul european, continuându-se cu frenezie aplicarea planului Kalergi.

Din păcate, cu aceste noi moravuri care se inoculează în educația școlară a copiilor, se urmărește decăderea morală și spirituală a generațiilor viitoare, ceea ce ne reamintește de Sodoma și Gomora, orașe biblice care din cauza desfrânării, corupției, lipsei de respect față de divinitate, au fost șterse de pe fața pământului de mânia Celui Prea Înalt.

Occidentul decadent aflat captiv în mâinile Ocultei globaliste americane, are toate șansele să piardă în fața unui BRICS – PLUS care își asumă responsabilitatea de a apăra suveranitatea, identitatea culturală și națională, credințele și demnitatea umană.

Un exemplu care merită a fi amintit în acest material, este al ex-premierului francez, Jean Pierre Raffarin, care la 20 dec. 2022, a acordat un interviu pentru „Le journal du Dimache”, în care a prezentat cu claritate și pragmatism, locul și rolul Chinei în marele joc „GO” planetar, influențând direct sau indirect, cursul evenimentelor la nivel planetar în secolul XXI. „Europa a făcut o mare eroare strategică. A văzut China doar ca pe o mare piață de desfacere și nu ca pe un partener strategic. Sunt trei piloni de care trebuie să ținem seama în relația cu China: politic (ideologia lor rămâne socialistă); piața (este prima piață mondiala care pariază tot mai mult pe inteligență); influența Chinei în lume (a reușit să stabilească parteneriate strategice și de cooperare economică și tehnico-științifică cu: Arabia  Saudită; Africa; America Latină, Orientul Mijlociu-Extins, U.E., devenind liderul BRICS și un jucător major pe scena internațională…CHINA va rămâne socialistă, așa cum s-a reafirmat la Congresul al XIX-lea al PCC, dar economia sa va rămâne deschisă, căci prioritatea sa este inovația”.

De 15 ani, ex-premierul francez conduce anual delegații de oameni de afaceri francezi în China care contribuie la promovarea unei cooperări multidimensionale, între cele două țări.

O asemenea atitudine a unui fost premier față de China a stârnit nemulțumirea administrației Biden care a dispus ca serviciile de informații americane să lucreze cu cele franceze pentru a „documenta” acest caz, posibil de spionaj în favoarea Chinei, rivalul strategic și demolatorul mitului mesianic al Americii.

În ciuda manifestărilor publice anti-chineze ale liderilor europeni care interzic țărilor din estul european să dezvolte relații economico-comerciale cu firme din China și din BRICS, totuși parteneriatele bilaterale ale Franței, Germaniei, Marii Britanii, Austriei, Italiei funcționează foarte bine și contribuie la ieșirea din criză și recesiune a economiilor din zona euro, bucurându-se de o piață de desfacere importantă pentru mărfurile și serviciile lor, dar și de investiții de capital în companiile strategice europene.

Să nu uităm că, nu cu mult timp în urmă am asistat la un adevărat „pelerinaj” la ușa președintelui Xi din partea unor lideri europeni (Macron, Scholz, președinta Comisiei Europene, președintele Consiliului European ș.a.) a șefului diplomației americane și a șefei Trezoreriei, pentru a drege „busuiocul”.

De asemenea, vizita premierului indian în Franța și participarea ca invitat special la parada organizată de ziua națională și promisiunea acestuia de a achiziționa aeronave franceze și o cooperare mai strânsă în domeniul aerospațial, simbolizează de fapt dorința țărilor europene dezvoltate de a-și îmbunătăți cooperarea și imaginea în relațiile cu țările BRICS, în speranța că poate într-un viitor nu prea îndepărtat să cocheteze deschis cu o posibilă aderare la acest grup.

Este posibil ca, evoluțiile rapide în plan geopolitic și geostrategic care sunt generate de influența BRICS în Africa și nu numai, să determine o repoziționare a țărilor dezvoltate din Europa în relația cu SUA ,G20, G 7.

România este rătăcită în acest labirint de interese oculte, fiind un executant docil al ordinelor primite de la unchiul Sam și de la Comisia Europeană, sprijinind necondiționat aventura americană care a târât Europa și NATO în războiul din Ucraina care se va dovedi a fi o mare cacealma americană montată de marile corporații americane ale căror interese sunt aparate cu „arma în mână” de către administrația Biden.

Păcat că în acest joc geopolitic murdar, suferă poporul ucrainean sărăcit și sleit de puteri, care s-ar putea revolta și răsturna guvernul corupt al oligarhilor din jurul președintelui Zelensky care se dovedește a fi un dictator crud care ar putea avea soarta „maurului care și-a făcut datoria și care în final trebuie să dispară.

CONCLUZII:

– Reuniunea la nivel înalt a țărilor BRICS de la Johannesburg a deschis calea pentru aderare a șase state importante și alte 40 sunt în analiză;

– BRICS – PLUS se conturează ca un nou pol de putere global care atrage ca un magnet tot mai multe state, inclusiv aliați tradiționali SUA;

– Următoarea reuniune la nivel înalt a țărilor BRICS-PLUS se va organiza în Rusia (Kazan) și nu în Brazilia cum era planificată, pentru a participa la lucrări și președintele Vladimir Putin, pentru a transmite lumii că Rusia contează ca partener și actor global, într-o lume aflată într-un amplu proces de reașezare geopolitică și geostrategică;

În încheierea acestui material dedicat grupului BRICS, cred că este important să tălmăcim cu atenție „zisele” președintelui Xi în contextul reuniunii de la Johannesburg și refuzul său de a participa la lucrările G7 care au loc în India: „Să jucăm cu cărțile pe față! Alianța BRICS, din care noi China și Rusia suntem membri, sperie America și NATO. Ei o văd ca pe o amenințare, dar noi nu amenințăm pe nimeni. Lumea este amenințată doar de SUA și NATO. Alianța NATO a fost creată pentru a distruge Rusia și a lua ceva și din alte țări.

America și NATO – este timpul să-și schimbe politicile și să nu intre în țări străine ca hienele să le fure și să caute pradă. Lumea s-a săturat să creadă că sunt stăpânii acestei lumi. Destul cu „democrația” voastră, cu care se distruge omenirea.

Dacă scopul Americii și NATO este acesta de a lupta împotriva Rusiei și Chinei pentru a nu va amenința economia, aș spune că sunteți pe un drum foarte greșit, iar cele mai importante cărți sunt în mâinile noastre. Noi și Rusia nu vă amenințăm economiile…America trebuie să uite de alte țări și să lucreze pentru a-și plăti datoriile…America este o țară falimentară și este timpul că ea să gândească doar la America și la oamenii săi, este timpul ca America să fie o țară cu politicieni adevărați.

Este timpul ca America să înceteze să mai amenințe alte țări.

…Faceți Ucraina să negocieze și să nu mai dați arme pentru a continua războiul. Zelensky să nu mai ceară arme din toată lumea, ci să stea la masa negocierilor, pentru binele lumii.

…Să fim sinceri!  Al Treilea Război Mondial nu va aduce nimic bun pentru America și NATO, iar o alianță China-Rusia în al Treilea Război Mondial poate însemna sfârșitul Americii și al NATO. Rusia are sub apele voastre (în cele două oceane, la coastele Americii) multe arme care, dacă sunt activate, pot transforma pur și simplu SUA într-un ocean, America s-ar scufunda.

…America, Europa și NATO voi vă autodistrugeți. Nu săpați mormânt pentru noi, ieșiți voi din mormintele voastre sufletești și gândiți-vă la țara și popoarele voastre!”

Este cel mai dur și ferm mesaj trimis de China, Americii și Occidentului, care nu are nevoie de comentarii.

De la reuniunea la nivel înalt a BRICS de la Johannesburg, la întâlnirea anuală a șefilor de state și guverne a țărilor G-20, de la New  Delhi (9-10.09)

Cred că am putea menționa că această nouă rundă G-20, a reușit să transmită țărilor dezvoltate și celor din lumea a treia mesajul că, cei care au fost umiliți din istorie, fac front comun: chinezi, turci, indieni, au trecut la elaborarea unei noi viziuni asupra lumii unde Occidentul nu va mai fi punctul de plecare și de sosire a oricărei inițiative, nu va mai fi „buricul pământului” în jurul căruia se mișcă roata lumii de azi și de mâine, BRICS-ul PLUS devenind o platformă de dezbateri și inițiative politico – diplomatice, economice și militare care va schimba actuala distribuție a puterii la nivel planetar.

În replică la lucrările BRICS, întâlnirea la nivel înalt de la New Delhi a G-20, s-a dovedit un succes al diplomației indiene și a premierului Modi, care printr-un lobby inteligent și profesionist, a reușit de la începutul reuniunii să impună agenda sa și anume, să convingă participanții de nevoia ca UA (Uniunea Africana) să devină membru cu drepturi depline a G-20, iar pe un alt plan să respingă „ucrainizarea evenimentului” pentru care a insistat președintele Biden și delegația americană, alături de UE și șefii de stat și de guvern ai Franței, Marii Britanii, Germaniei și Italiei, ceea ce a nemulțumit reprezentantul diplomației ucrainene care nu s-a sfiit să afirme că: „summit-ul G-20 nu are de ce să fie mândru”.

Important de reținut că, în Declarația finală care denunța recurgerea la forță pentru cuceriri teritoriale, s-a evitat să se critice direct invazia rusă în Ucraina.

În acest context, șeful diplomației ruse, Serghei Lavrov a ținut să sublinieze că: „Am fost capabili să dejucăm tentativele Occidentului pentru ucrainizarea ordinii de zi a lucrărilor reuniunii. Președinția indiană a reușit să unească participanții G-20 că reprezintă Sudul Global, iar Brazilia, Africa de sud, India și China, au putut să-și facă auzită vocea lor. „Responsabilul indian Amitabh Kant, unul dintre organizatori a ținut să precizeze că: „textul de compromis privind Ucraina din Declarația finală, a necesitat 200 ore de negocieri non-stop; 300 întâlniri bilaterale și 15 proiecte de text, Brazilia având un rol important în elaborarea textului de compromis. „Președintele Braziliei, Luis Inacio da Silva, într-un interviu la postul de televiziune Firstpost, a explicat poziția sa în privință Ucrainei, arătând că: „Nu puteam lăsa problemele geopolitice blocate de agenda discuțiilor G-20. Nu avem niciun interes ca G-20 să fie divizat. Avem nevoie de pace și cooperare în locul conflictelor. Președintele Putin va primi invitație de a participa la următoarea reuniune care se va ține la Rio de Janeiro (2024), asigurându-l că nu va fi arestat, în ciuda mandatului CPI (emis în martie 2023)”.

De asemenea, președintele turc Erdogan a făcut apel să nu fie marginalizată Rusia în negocierile pentru relansarea acordului privind exportul de cereale din Ucraina, via Marea Neagră.

Acceptarea integrării UA în G-20, este un semnal puternic pentru Africa și o victorie diplomatică pentru India care se afișează ca lider al țărilor din Sud.

Din Comunicatul G-20, reținem că: „Intrarea UA în G-20, oferă o voce și o vizibilitate Africii, continent care afișează azi creșterea cea mai rapidă și care va permite să-și valorifice interesele și punctele de vedere în sânul organizației. „Continentul african nu era reprezentat în G-20 decât de Africa de Sud,

Stabilită la Addis-Abeba (capitala Etiopiei), UA numără 55 de state (5 sunt suspendate), totalizând 3.000 mld $ PIB.

Un punct important pe agenda reuniunii l-a constituit, măsurile de combatere a schimbărilor climatice datorate folosirii petrolului și combustibililor fosili pentru crearea de energie, subiect care a stârnit vii dispute, soluționate prin afirmarea angajamentului ca până în 2030, să se tripleze energia obținută prin metode nepoluante.

Un moment important l-a constituit întâlnirea președintelui Erdogan cu președintele Egiptului, Al-Sissi, după un deceniu de tensiuni și blocaje politico-diplomatice pe subiecte legate de evoluțiile politico-militare și economice din zona Orientului Mijlociu.

americană condusă de președintele  Biden, a încercat să valorifice din plin absenta președinților Xi și Putin, pentru a lansa o serie de proiecte ambițioase de infrastructură maritimă și feroviară care să fie o alternativă la „Noul drum al Mătăsii”, care deja funcționează de aproape un deceniu cu rezultate tangibile. Primul proiect se referă la culoarul logistic care va lega India de Europa prin Orientul Mijlociu, cu un rol de prim-plan acordat Arabiei Saudite și Israelului (ca punct final al culoarului să fie portul Haifa). În acest sens s-a semnat un acord între SUA, India, Arabia Saudită, EAU, UE, Franța, Germania, Italia. Președintele Biden a apreciat că: „S-a semnat un acord într-adevăr istoric, foarte important”.

În paralel, delegația americană a folosit acest prilej pentru lansarea unei adevărate ofensive diplomatice asupra delegației saudite pentru a se finaliza acordurile Abraham încheiate sub administrația Trump, de normalizare a relațiilor politico-diplomatice dintre Israel, Bahrein, EAU, la care ar fi trebuit să li se alăture și Arabia Saudită, dar aceasta a ezitat. Miza pentru Washington este de a-și reafirma leadership-ul în regiune, unde alți actori ca: Turcia, Rusia și China continuă să aibă relații privilegiate cu țările respective, înlocuind supremația tradițională a SUA în zona Golfului și Orientului  Mijlociu.

Ca o concluzie care se desprinde din modul în care s-au derulat lucrările G-20, putem reține că, s-a reafirmat și consolidat poziția membrilor fondatori BRICS în cadrul G-20, devenind deja un actor global care în mod coerent și cu determinare, reușește să-și impună propria agendă, în detrimentul Occidentului ale cărui idei și propuneri de proiecte globale, sunt de conjunctură și la disperare.

Pentru Africa, aderarea UA la G-20 este o mare realizare și o garanție că se va bucura de sprijinul țărilor BRICS pentru a-și îndeplini visurile de dezvoltare durabilă și de valorificare în interesul propriilor popoare a potențialului demografic în creștere și educare, de acces la noile tehnologii și la punerea în valoare a resurselor naturale.

De asemenea, Africa se vă bucura din partea BRICS la inițierea unei ample campanii de lobby pentru reformarea arhitecturii financiare mondiale, prin semnarea unui nou pact financiar care să ofere Africii șansa de a avea acces la împrumuturi convenabile de la FMI și Banca Mondială, cât și de pe piețele financiare internaționale.

Baletul diplomatic în jurul pozițiilor de putere SUA – NATO versus BRICS – China continuă în lansarea unei avertizări

Se pare că luna septembrie, este o lună diplomatică fierbinte! Înaintea summit-ului, după mesajul lansat de Xi la BRICS, acesta continuă cu o nouă avertizare la adresa Președintelui Biden referitor la implicarea acestora în situația Taiwan.

În data de 6 Septembrie 2023, Președintele Chinei, Xi a atenționat într-un mesaj video, administrația americană, că în cazul în care va continua implicarea acestora în problema Taiwan-ului, care este în responsabilitatea Chinei, acesta vă fi nevoit să ia o poziție fermă, inclusiv de a sprijini Rusia care „este confruntată cu o mare nedreptate din partea SUA”.

Cu siguranță, acest demers îl vom analiza și pe viitor, acum că – cărțile s-au dat pe față – situația geopolitică globală fiind din ce în ce mai tensionată și scăpată de sub control.

Atenție politicieni și guvernanți români!

Gl.bg.(rtr) Gheorghe  Dragomir

Președintele Centrului de Etică și Strategii

Contents